![<p>Borbeni avion F-16 </p>](https://static.slobodnadalmacija.hr/images/slike/2024/07/20/o_27605873_1024.jpg)
Rusija sve masovnije ispaljuje projektile dugog dometa, kao što je KH101 koji je u ponedjeljak pogodio dječju bolnicu u Kijevu. Ova krstareća raketa nosi čak 450 kilograma eksploziva, a lansira ih se daleko izvan dometa ukrajinskog oružja, i to s intenzitetom i taktičkom fleksibilnošću koja uvelike nadjačava ukrajinski obrambeni štit.
Motivirani bestijalnošću ruskih zlikovaca prema bolesnoj djeci, saveznici su se na sastanku NATO-a u Washingtonu obvezali da će Ukrajina u maksimalno brzom roku dobiti barem pet novih protuzračnih baterija za obranu zemlje. Prvi borbeni avioni F-16 iz Danske i Nizozemske već su na putu za Ukrajinu i trebali bi postati operativni već ovoga ljeta. Iako nisu dovoljni da naprave veliku razliku na samoj fronti, F-16 mogli bi se vrlo učinkovito koristiti za obranu i za presretanje neprijateljskih projektila, a bit će i značajno sredstvo odvraćanja od mogućih napada ruskih borbenih zrakoplova.
No čak i najbolji obrambeni štitovi – koji se sastoje od radara za lokalizaciju i praćenje, te fiksnih ili mobilnih baterija za presretanje zemlja-zrak – imaju itekakve pukotine i ne jamče potpunu zaštitu ukrajinskog neba. Od 38 projektila koje su ruske snage lansirale prošli ponedjeljak ujutro, osam je uspjelo pogoditi ukrajinsko tlo, i to uglavnom u glavnom gradu Kijevu, koji se smatra najbolje zaštićenim u zemlji. Više od 30 ljudi izgubilo je život u Kijevu, što je najveći broj smrtnih slučajeva još od prosinca 2023. godine.
"Ukrajina je svaki dan izložena masovnim napadima ruskih projektila i bespilotnih letjelica, od kojih je većinu uništila ukrajinska protuzračna obrana", objašnjava Dmitro Zhmailo, vojni stručnjak pri Ukrajinskom centru za sigurnost i suradnju (USCC). "To je omogućeno uhodanim sustavom ešalonske zaštite, koji uključuje kombinirano korištenje raznih vrsta oružja zapadne i sovjetske proizvodnje, od upotrebe mobilnih vatrenih skupina naoružanih mitraljezima velikog kalibra, pa preko borbenih bespilotnih letjelica do visokotehnoloških sustava poput Patriota."
Smrt civila uzrokuje ogromnu bol među rodbinom i građanima, a dovodi i do demoralizacije te rastućeg osjećaja ranjivosti među civilnim stanovništvom. Takav efekt naročito se postiže smrću djece, što zločinački um poput Putinova dobro zna, pa zato svjesno i gađa dječje bolnice. To je još jedan razlog zašto su sustavi protuzračne obrane u velikim gradovima iznimno važni.
Prema procjenama ukrajinskih analitičara, ova zemlja trebala bi još 25 Patriota (ili sustava sličnog modela) da se valjano nosi s trenutnim intenzitetom ruskih udara. Pet baterija Patriota koje uskoro pristižu iznimno je važno, ali nedovoljno. NATO-ovi partneri obećali su u nadolazećim mjesecima prebaciti još desetke taktičkih protuzračnih obrambenih sustava koji štite Patriote, dragulje u kruni, poput NASAMS-a (SAD-Norveška), HAWK-a (SAD), IRIS-a (Europski konzorcij) i Geparda (Njemačka). Ukrajina već ima sve te modele, ali raspoloživi brojevi nisu im dovoljni i treba im streljivo.
Ruski krvavi napad na dječju bolnicu, najveću u cijeloj Ukrajini, dobar je primjer važnosti zaštite ukrajinskog neba. Na temelju slika snimljenih u vrijeme bombardiranja i podijeljenih na društvenim mrežama, stručnjaci za oružje i audiovizualne provjere zaključili su praktički neporecivo da je projektil koji je pogodio toksikološki prostor dječjeg zdravstvenog centra bio ruski KH101. Riječ je o krstarećoj raketi s dometom od čak 2800 kilometara: ruske snage mogu je lansirati s područja koje ni izbliza ne doseže ukrajinsko topništvo. Rusi ove projektile masovno proizvode, čak osam puta više nego prije rata, a paradoksalno je da svaki još uvijek sadrži komponente zapadne proizvodnje. Krstareće rakete ovoga tipa naročiti su izazov za obrambene sustave: lete na maloj visini i na fleksibilnoj navođenoj ruti te ih je teško presresti.
Svoj podmukli udar na izmučenog susjeda Rusija je u ponedjeljak izvela masivnim kombiniranim napadom: iz svojih lovaca Tupoljev-95MS, krstarećim projektilima, balističkim projektilima i navođenim bombama. Otpočeo je vrlo rano, a uslijedio je nakon dana intenzivnog korištenja bespilotnih letjelica i drugih projektila koji su opteretili i iscrpili ukrajinske protuzračne sustave. Pravci ovoga napada bili su također široko postavljeni, a rakete i bombe dolazile su sa svih strana.
Obrana obično i nije bazično usmjerena na zaštitu gradskih bolnica jer se pretpostavlja da to nisu vjerojatne vojne mete. Obično i nisu, osim u glavama psihopatskih zločinaca poput Vladimira Putina.
Pet novih obrambenih protuzračnih sustava koji su obećani Ukrajini iz Washingtona odmah će se uključiti u zaštitu neba i života u ovoj zemlji. Njihov će dolazak svakako pomoći u sprječavanju masakra poput ovotjednog i jačanju osjećaja zaštite civilnog stanovništva. No, to je svakako tek privremena mjera, jer su resursi za ubijanje kod Rusa kudikamo golemiji od trenutnih mjera zaštite, a raspon Putinove brutalnosti što je očitije da mu ratni ciljevi postaju sve nedostupniji – sve veći.
Rusija već ima dugu povijest gađanja bolnica i u prijašnjim ratovima prije ukrajinskoga: u Siriji, Čečeniji. Njihov je cilj šokirati stanovništvo okrutnošću kako bi ono vršilo pritisak na vlastite dužnosnike da se krvoprolića zaustave.
Ruska proljetna ofenziva prema Harkivu praktički je potpuno zaustavljena. Ruske snage uz nevjerojatne dnevne gubitke ostvaruju tek manje uspjehe duž istočne bojišnice u Donecku. Zemlja je sve iscrpljenija sankcijama i teret rata počinje se u Putinovoj guberniji sve jače osjećati.
"Ruska vojska napada civilna područja kako bi raspršila resurse ukrajinskih snaga koncentriranih na fronti", piše za Moscow Times istraživač Atlantic Councila Ruslan Trad. Moskva zna da Ukrajina nema dovoljno sustava protuzračne obrane za obranu svojih gradova i neba, te iskorištava tu njihovu slabost s razornim posljedicama.