![27958869](https://static.slobodnadalmacija.hr/images/slike/2024/09/07/o_27958869_1024.jpg)
Iako je ostalo još dosta vemena do žetve, poljoprivredni proizvođači strahuju da će ekstremno visoke temperature utjecati na prinose kukuruza, suncokreta i soje. Strahuju, i to s razlogom, budući da vremenske prognoze nisu optimistične te oborina nema na vidiku još sigurno narednih desetak dana.
"Sve ovisi o tipu tla i agrotehnici koja je napravljena. Na laganim pjeskovitim tlima ovo će vrijeme ostaviti velike posljedice na usjeve, ako već i nisu do sada posustali sa sušom", rekao je za Agroklub dipl.ing.agr. Siniša Hrgović.
Dodao je da zbog previsokih temperatura dolazi do problema i s cvatnjom i oplodnjom te da će sigurno biti drastičnih poremećaja u smislu gubitaka prinosa iz dana u dan, ovisno o tome koliko će ovo vrijeme potrajati.
Istaknuo je da se najgora stvar koja se mogla dogoditi ove godine upravo i dogodila, točnije da je u startu vegetacije bilo normalno vrijeme s dosta oborina, zbog čega se biljke nisu duboko ukorijenile jer su imale vodu nadohvat ruke. Biljka puno bolje reagira kad u startu ima, pojašnjava ovaj stručnjak, "stresne uvjete" pa ili razvije bolji korijen ili se bolje adaptira na klimatsku nepogodu.
"Sve biljke su imale na raspolaganju i dovoljno vode, nisu bile visoke temperature i sad je ovaj utjecaj plus nedostatak vode multipliciran", naglasio je.
Za očekivati je, kaže, s obzirom da će to potrajati sigurno još desetak dana, da će na laganim pjeskovitim tlima koja ne drže vlagu to ići do drastičnih razmjera, a na nekim težim glinovitim tlima koja ipak imaju rezerve u tlu neće biti toliko dramatično.
Što se postrnih usjeva tiče, tamo gdje nema navodnjavanja, bit će pitanje ekonomske isplativosti.
A kada najbolje navodnjavati? Hrgović savjetuje da je to svakako u noćnim satima kad se temperature spuste tako da voda ne radi dodatni šok biljkama. Međutim, pojašnjava da ovisi i koji je izvor vode.
"Primjerice, kod nas se koristi voda iz Drave koja je sada oko 20 stupnjeva, a dok prođe kroz pumpe i cijevi, još se dodatno zagrije tako da ne smeta pa se praktički može navodnjavati i do 35 stupnjeva", ističe dodavši da tada neće biti nikakvih posljedica na kulturu, problem je samo ima li vjetra zbog zanošenja.
"Ljudi koji koriste vodu iz dubinskih bunara i koja je hladna, ne smiju to raditi ni pod razno. Njihovo navodnjavanje mora biti isključivo predvečer, u noćnim satima i eventualno do oko 10 sati, sve iza toga je vrlo rizično i šokantno za biljku", poručio je Hrgović za Agroklub.