![27939386](https://static.slobodnadalmacija.hr/images/slike/2024/09/04/o_27939386_1024.jpg)
Dokumentarni film “Priče iz logora IV. Osnovne škole” prikazan je u utorak navečer u Mostaru povodom 30. godišnjice zatvaranja tog logora, jednog od najzloglasnijih zatočeničkih centara koji je bio pod nadzorom bošnjačke Armije BiH u kojemu je ubijen ili poginuo svaki sedmi logoraš Hrvat, piše Fenix magazin.
Na taj dan prije 30 godina 19. ožujka 1994. godine raspušteni su svi logori koje su držale postrojbe Armije BiH i Hrvatskoga vijeća obrane (HVO) nedugo nakon što je potpisan Washingtonski sporazum o prekidu rata između Hrvata i Bošnjaka. Po podacima Hrvatske udruge logoraša u BiH, tijekom rata postojala su 331 logora i mjesta zatočenja za Hrvate.
U tim centrima bilo je zatočeno oko 15.450, a ubijena su 662 Hrvata.
Logor IV. Osnovna škola nalazio se u istočnom, većinski bošnjačkom dijelu Mostara, i u njemu je bilo zatočeno 120 hrvatskih civila i vojnika. Ubijena su ili nastradala sedamnaestorica. Najmlađa žrtva je imala samo 17 godina, a najstarija 54 godine. Više od 30 osoba preminulo je netom nakon razmjene.
O stradanju u tom logoru nakon 30 godina progovorili su u dokumentarnome filmu bivši zatočenici koji su govorili o mučnim detaljima premlaćivanja, zlostavljanja i brutalnosti za koje su odgovorni tadašnji zapovjednici i njihovi podređeni izvršitelji.
Nakon minimalnog broja osuđenih zapovjednika tog logora, od kojih su neki u još u bijegu, podrumski dio objekta bivše IV. Osnovne škole – logora za Hrvate, nakon rata pretvoren je u sjedište Općinskog suda u Mostaru.
Prije promocije dokumentarnog filma predstavnici logoraša položili su cvijeće i zapalili svijeće ispred središnjeg spomen obilježja na Trgu hrvatskih velikana u Mostaru.
Županijski sud u Mostaru je 2007. godine osudio osam nekadašnjih pripadnika bošnjačke Armije BiH na zatvorske kazne u rasponu od jedne do četiri godine zatvora zbog zločina u logoru u IV. Osnovnoj školi u Mostaru.
Najveću kaznu dobio je upravitelj logora Mirsad Ćupinu kojem je izrečena kazna od četiri godine zatvora. Optuženici za najteže ratne zločine i teške povrede treće Ženevske konvencije o postupanju sa ratnim zarobljenicima Mirsad Handžar i Edin Tanović su u bijegu.